Cuprins:
Cine este Moș Crăciun – legenda celui mai așteptat și îndrăgit personaj
Potrivit legendei creștine, Moș Crăciun este un personaj rău.
Se spune că în noaptea în care a intrat în travaliu, Fecioara Maria a bătut la prima uşă ce i-a ieşit în cale, pentru a cere ajutor. I-a răspuns Crăciuniţa, soţia lui Moş Crăciun, care, ştiind de frica lui, a trimis-o în grajd şi a ajutat-o să-l aducă pe lume pe Iisus. Când a aflat ce s-a întâmplat fără ştirea lui, Moş Crăciun s-a răzbunat pe Crăciuniţa şi i-a tăiat mâinile, drept pedeapsă.
Însă, Maica Domnului i le lipeşte la loc, chiar în faţa lui Crăciun, care află, cu această ocazie, cine este Fecioara Maria. De bucurie că nevasta sa a scăpat nevătămată de pedeapsa lui necugetată, Crăciun aprinde din trunchiuri de brad, un rug în curtea casei sale și încinge o horă cu toate slugile.
După joc, Crăciun, care era cioban la bază, împarte sfintei familii daruri păstoresti: lapte, caș, urdă și smântână. De aici transformarea lui Mos Craciun într-un sfânt, care aduce, în ajunul nașterii lui Iisus, daruri copiilor.
![Povestea lui Moș Crăciun](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2019/12/povestea-lui-mos-craciun.jpg)
Alte legende despre Moș Crăciun
Moş Crăciun ar fi chiar Sfântul Nicolae
Moș Crăciun ar fi de fapt chiar Sfântul Nicolae, notează history.com. Nicolae s-a născut în jurul anului 280 d.Hr. în Patara, lângă Myra, în Turcia de astăzi. Foarte admirat pentru pietatea și bunătatea sa, Sfântul Nicolae a devenit subiectul multor legende. Se spune că și-a donat toată averea moștenită și că a călătorit prin țară ajutându-i pe cei săraci și bolnavi. Una dintre cele mai cunoscute povești despre Sfântul Nicolae este cea în care a salvat trei surori sărace de la a fi vândute de tatăl lor în sclavie sau pentru prostituție, oferindu-le o zestre pentru a se putea căsători.
Se mai povesteşte că Sfântul Nicolae ar fi salvat de la naufragiu, prin rugăciune, niște marinari, iar de atunci aceştia îl cinstesc şi îl consideră ocrotitorul lor.
De-a lungul timpului, popularitatea Sfântului Nicolae s-a răspândit și a devenit cunoscut ca protector al copiilor și al marinarilor. Sfântul Nicolae este sărbătorit la aniversarea morții sale, la 6 decembrie. În mod tradițional, aceasta era considerată o zi norocoasă pentru a face achiziții mari sau pentru căsătorie. Până la Renaștere, Sfântul Nicolae era cel mai popular sfânt din Europa. Chiar și după Reforma protestantă, când venerarea sfinților a început să fie descurajată, Sfântul Nicolae și-a păstrat o reputație pozitivă, în special în Olanda.
![Prins cu diplomă falsă de studii și dat afară din CNAIR, fostul director regional Bogdan Bratu a cerut în instanță reangajarea și despăgubiri financiare. Cum s-a terminat procesul](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/190x190/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/192_955b10d1a8eef7bed7146184793be241.jpg)
Aici ar fi început transformarea lui în Moş Crăciun, după ce a fost numit Sinter Klaas, o prescurtare de la Sint Nikolaas. Această tradiţie a fost dusă de imigranţi în SUA, ţară în care Sinterklaas a devenit, în secolul al XIX-lea, Santa Claus.
Moș Crăciun are 11 spiriduși
Legenda lui Moș Crăciun îi aduce în fața noastră și pe cei 11 spiriduși ai Moșului, ajutoarele și asistenții săi poznași. Spiridușii îl ajută pe Moșul în fabrica secretă de jucării, pentru a se asigura că toate dorințele copiilor sunt îndeplinie până în noaptea magică de Crăciun.
Renii lui Moș Crăciun pot zbura datorită unui praf magic
Pe lângă cei 11 spiriduși, Moș Crăciun are și 9 reni, care îl ajută pe Moșul să ajungă la toți copiii din lume. Moș Crăciun a descoperit un praf magic pe care îl presară peste reni în noaptea dinaintea Crăciunului, iar asta îi face să zboare.
Cum a căpătat Moș Crăciun înfăţişarea unui personaj bun și iubit
Prima imagine cu Moş Crăciun, aşa cum este cunoscut în întreaga lume, apare în anul 1860, în ziarul Harper’s Illustrated Weekly. Santa Claus apărea atunci în paginile cotidianului american îmbrăcat într-un costum roşu, ornat cu nasturi negri şi cu o curea din piele.
![Securitatea comunistă și sportivii români la Olimpiada din 1988. Misiunea de a împiedica dezertarea vreunui membru al delegației, un succes](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/190x190/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/192_6e35618d50b85e35e20b985509d1c708.jpg)
De atunci, timp de aproape 30 de ani, imigrantul german Thomas Nast, desenator şi caricaturist al ziarului, va ilustra prin sute de desene toate aspectele legendei lui Moş Crăciun şi va da mitului principalele sale caracteristici vizuale.
![Cine este Moș Crăciun? - Una dintre fotografiile reusite ale lui Mos Craciun](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2015/12/mos-craciun-620x413.jpg)
Nast este şi cel care a stabilit în 1885 că reşedinţa lui se află la Polul Nord. De precizat că aceasta este propria viziune a caricaturistului şi că ea nu avea, de fapt, niciun fundament în legendele despre Moş Crăciunului.
Hainele lui Moș Crăciun nu au fost dintotdeauna roșii
De-a lungul timpului, vestimentația lui Moș Crăciun a suferit modificări considerabile. Pentru mult timp, Moșul era îmbrăcat asemeni unui spiriduș, în verde, albastru ori violet. Nici căciula nu a fost roșie din totdeauna. Moș Crăciun purta o coroană din vâsc ori glugă pe cap.
Semnificația culorilor Crăciunului
Atât culoarea straielor Moșului, cât și a bradului împodobit și luminițelor de Crăciun, toate aceste culori au o semnificație aparte.
- Roșul reprezintă sânge, foc și ne amintește de sacrificiul Mântuitorului;
- Verde reprezintă viață, regenerare. Este verdele naturii, al bradului și este culoarea tinereții, simbol al eternității;
- Auriul, culoarea luminițelor de Crăciun și a decorațiunilor din brad, amintește de steaua ce le-a fost călăuză celor trei magi, în drumul lor spre Iisus;
- Argintiul ne duce către lumea de basm a sărbătorilor de iarnă, veșmântul strălucitor de gheață pe care îl poartă pământul de Crăciun;
- Albul este simbolul purității și ne îndeamnă către simplitate, bunătate și împăcare cu sine și cu cei din jur.
![Cine este Moș Crăciun](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2019/12/cine-este-mos-craciun.jpg)
Laponia, casa lui Moș Crăciun
Dar unde e casă lui Moș Crăciun? În 1925 s-a descoperit că nu există reni la Polul Nord, așa că toți ochii s-au întors spre Finlanda, unde există astfel de animale. În anul 1927, Markus Rautio, un prezentator de emisiuni pentru copii la postul național de radio finlandez, a declarat că Moșul locuiește pe un munte în Laponia.
Astăzi pare aproape sigur, însă, că Moș Crăciun și cei 11 spiriduși ai lui stau bine ascunși undeva, pe muntele Korvatunturi, în Laponia (Finlanda), în apropiere de granița cu Rusia. Pepper Minstix, unul din spiriduși, este paznicul de credință al locului exact al satului lui Moș Crăciun
![Casa lui Moș Crăciun](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2019/12/casa-lui-mos-craciun.jpg)
În secolul al XII-lea, bradul era atârnat cu vârful în jos
O altă poveste mai puțin cunoscută, legată de Crăciun, este faptul că în secolul al VII-lea călugarii foloseau forma triunghiulară a bradului pentru a descrie Sfânta Treime. În jurul anului 1500, oamenii au început să vadă în bradul de Crăciun un simbol al copacului din Paradis și au atarnat în el mere roșii, simbol al păcatului originar. În secolul al XVI-lea, familiile creștine au început să decoreze brazii cu hârtie colorată, fructe și dulciuri. Dar mai înainte, în secolul al XII-lea, oamenii obișnuiau să atârne brazii de Crăciun iîn tavan, cu vârful în jos, ca simbol al creștinătății. Înca nu este clară originea și explicația acestui gest.
![Brad de Crăciun atârnat cu vârful în jos](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2019/12/brad-de-craciun-atarnat-cu-varful-in-jos.jpg)
Colindele au apărut abia din anul 1818
Crăciunul nu a fost întotdeauna așa cum îl vedem acum. A devenit sărbătoare legală abia în secolul al XIX-lea. Nu au existat nici brazi și nici Moș Crăciun dintotdeauna. Și nici măcar colinde. Unul din cele mai îndrăgite obiceiuri de Crăciun, colindatul, era pe vremuri interzis. Cel care a decis că muzică este nepotrivită pentru o zi solemnă cum este Crăciunul a fost Oliver Cromwell, care în secolul al XVII-lea a interzis colindele.
În 1818, ajutorul de preot austriac Joseph Mohr a fost anunțat cu o zi înaintea Crăciunului că orgă bisericii sale s-a stricat și nu poate fi reparată la timp pentru slujba de Crăciun. Foarte trist din această pricina, el s-a apucat să scrie trei piese care să poată fi cântate de cor, acompaniat la chitară. Una dintre ele era “Silent Night, Holy Night”, care astăzi este cântată în peste 180 de limbi de milioane de persoane.
![Colinde de Crăciun](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2019/12/colinde-de-craciun.jpg)
Însă, cea mai vândută piesă de Crăciun din toate timpurile este “White Christmas” a lui Bing Crosby, din filmul clasic “Holiday Inn”. Peste 30 de milioane de exemplare din acest single au fost vândute în întreagă lume. Colindatul este unul din obiceiurile de Crăciun care se păstrează cel mai bine în toate satele românești, inclusiv în cele din județul Albă. Pe lângă mesajul mistic, multe obiceiuri practicate în această zi sunt legate de cultul fertilității și de atragerea binelui asupra gospodăriilor
În Evul Mediu, spiridușii luau cadouri, nu aduceau!
Pe vremuri, nici spiridușii nu erau ce sunt acum. Ei furau cadourile de sub brad, nu le aduceau. Conceptul de spiriduși de Crăciun provine din credință străveche că gnomii păzeau casă omului de spiritele rele. Spiridușii au fost iubiți și urați, pentru că deși uneori se purtau cu bunăvoința, puteau foarte ușor să se transforme în niște ființe răutăcioase și nesuferite, atunci când nu erau tratați cum se cuvine.
Percepția cea mai răspândită era că ei erau după cum era și persoană cu care aveau de-a face, răutăcioși sau drăguți. În Evul Mediu, ei mai degrabă așteptau daruri decât să le facă. Abia pe la mijlocul secolului al XIX-lea spiridușii au devenit prieteni ai lui Moș Crăciun.
Cine este Moș Crăciun – lucruri mai puțin cunoscute despre sărbătoarea de Crăciun
Mai mult de un mileniu, creștinii au sărbătorit Anul Nou în ziua de Crăciun (25 decembrie) în imediată apropiere a solstițiului de iarnă: la Roma – până în secolul al XIII-lea, în Franța – până în anul 1564, în Rusia – până în vremea țarului Petru cel Mare, în țările Române – până la sfârșitul secolului al XIX-lea. – La români, în unele sate bănățene și transilvănene, ziua de 1 ianuarie se numește Crăciunul Mic, nu Anul Nou.
Crăciunul este singurul cuvânt în limba română care desemnează Nașterea Domnului. În satele de pe Valea Mureșului, Crăciunul este încă legat de anumite credințe populare care se păstrează și în prezent, iar obiceiul de a oferi daruri își are originile într-o legendă pe care numai bătrânii o mai cunosc.
În satul ardelenesc Harpia oamenii cred că dacă primul care intră în casă de Crăciun e un bărbat, este un semn de bunăstare și sănătate pentru anul următor. Pentru a atrage binele asupra caselor lor, oamenii țîn masă întinsă toată noaptea.
În unele sate se mai păstrează un obicei: cel mai în vârstă membru al familiei trebuie să arunce în față colindătorilor boabe de grâu și de porumb. Bătrânii spun că dacă boabele peste care au trecut colindătorii vor fi date găinilor, acestea vor fi spornice la ouat. Ei cred, de asemenea, că vor avea o recolta foarte bună în anul următor dacă vor amestecă sămânța pe care o vor pune în brazdă cu boabele folosite in ajunul Crăciunului la primirea colindătorilor.
Moş Crăciun, folosit de un secol în reclamele Coca-Cola
Popularitatea lui Moş Crăciun a crescut şi mai mult în anii ’20, când a început să apară în reclamele Coca Cola. Reprezentanţii companiei au avut ideea de a-l introduce pe Moş în strategia lor de marketing deoarece vânzările au scăzut drastic şi aveau nevoie de un personaj pozitiv.
De atunci, în fiecare an, de Crăciun, chipul celebrului bătrânel apare în reclamele Coca Cola şi pe eticheta recipientelor. Din acest motiv, s-a răspândit ideea potrivit căreia Moşul a fost inventat de către celebra firmă de băuturi carbogazoase. Acest lucru nu este însă adevărat deoarece legendele cu el, dar şi primele imagini, au apărut cu mulţi ani înainte.
![Cine este Moș Crăciun](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/870x0/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://static4.libertatea.ro/wp-content/uploads/2019/12/cine-este-mos-craciun-1.jpg)
Pentru cei care doresc să intre în atmosfera sărbătorilor, vizitați cele mai frumoase târguri de Crăciun din România.
![Descoperire senzațională în largul Spaniei. ”Aceasta ar putea fi originea legendei Atlantidei”](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/268_16177669804f743735dc031910a6f4f9.webp)
![A recunoscut! Adevăratul motiv pentru care Mihaela Tatu a divorțat de soț, după 16 ani de căsnicie: ”Nu mi-a părut rău o clipă, avea o stângăcie...”](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/153_52bc11d2c3bfdc7313ceeda13262abe9.jpg)
![Toate imaginile din vacanța adulților. Vâlcan, Fodor și Smiley, cu soțiile în Toscana. Rivali la TV, parteneri de afaceri și prieteni de familie](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/197_cbc2ad52fca5222bc515f827b1410338.jpg)
![Șoseaua considerată „spaima GPS-ului”. Drumul întortocheat le dă bătăi de cap șoferilor, chiar și Waze are dificultăți](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/206_cb8ae530e067ed3ea34c985c4e4f0280.jpg)
![Cum va arăta mâncarea viitorului: „Abia aștept să folosim inteligența artificială în agricultură!” + Diferența dintre legumele obișnuite și cele bio](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/269_2328559e51046f852983937144eee92d.jpg)
![Gigantul german care va deschide o nouă fabrică în România. Vor fi 1500 de locuri de muncă, investiția e de sute de milioane de euro](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/206_da43db059eae1e3e152269db2b6d2c71.jpg)
![Anca Lungu, primul interviu după nunta cu milionarul Harry Arampatzis: 'O relație rezistă atâta vreme cât ambii parteneri își doresc în egală măsură să formeze acel cuplu' / Exclusiv](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/15_895f86164589295c57e4ade0faff8cc2.webp)
![Oamenii au reacţionat, după ce David Popovici a fost văzut în trafic, în maşina primită din partea lui Ion Ţiriac | FOTO](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/222_61b16bba0db5c954cdce24871c21e8bf.jpg)
![Distracţie cu 50 de lei în staţiunea considerată "regina luxului". Nu mai e loc să arunci un ac, în cel mai aglomerat weekend al verii](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/253_e7f624b1812f9cf2dec676b20d45aae2.jpg)
![Horoscop 18 august 2024. Balanțele au parte de o zi care le invită să îmbrățișeze schimbări profunde ale modului în care privesc viața](https://mediacdn.libertatea.ro/unsafe/300x200/smart/filters:format(webp):contrast(8):quality(75)/https://www.libertatea.ro/wp-content/uploads/feed/images/190_3a37f0edc3ac348655526511e53a7601.jpg)